הכנסת השמונה-עשרה

יוזם:           	חבר הכנסת	זבולון אורלב
	
				פ/4173/18			

הצעת חוק הפיקוח על ייבוא צעצועים, התשע"ב–2012

הגדרות	1.	בחוק זה –	
		"בדיקה מדגמית" – בדיקה של יחידה אחת או מספר יחידות אשר נבחרו באופן אקראי, מתוך מספר רב יותר של יחידות זהות שיוצרו על ידי אותו יצרן ויובאו במשלוח אחד; בדיקה כאמור תבוצע על ידי מכון התקנים הישראלי;	
		"יבואן מפר אמון" – יבואן שהפר את כללי מכון התקנים הישראלי בנוגע לבדיקות טובין ואת ההוראות בנושא שיקבע שר התעשיה והמסחר;	
		"מכון התקנים הישראלי" – כמשמעותו בחוק התקנים, התשי"ג–1953 (להלן – חוק התקנים);	
		"סימון" – סימון תקן רשמי של מכון התקנים, המעיד על ביצוע בדיקת מדגם על ידי מכון התקנים הישראלי; 	
		"צעצוע" – חפץ או מערכת חפצים, לרבות תכשיטים ואביזרי ספורט, שנועדו למשחק, לשעשוע ולבילוי; 	
		"צעצוע לא מסומן" – צעצוע שלא עבר סימון בידי מכון התקנים, כאמור בסעיף 2;	
		"תעודת בדיקה מדגמית" – תעודה מטעם מכון התקנים הישראלי המאשרת את התאמת הצעצוע לתקן, או לתקן רשמי, ומעידה על ביצועה של בדיקה מדגמית לקבוצת צעצועים מאותו דגם, המצויה אצל היבואן או היצרן.	
		"תקן רשמי" – כהגדרתו בסעיף 8 לחוק התקנים.	
חובת סימון צעצועים	2.	צעצוע שמכון התקנים הישראלי אינו משגיח על ייצורו וקיבל תעודת בדיקת מדגם, יסומן בסימון המעיד על כך שעבר בדיקה מדגמית.	
איסור ייבוא, הפצה ומכירה של צעצועים שאינם עומדים בתקן ואינם מסומנים	3.	לא ייבא אדם, לא יפיץ ולא ימכור לאחר צעצוע שאינו עומד בדרישות תקן רשמי ושאינו מסומן בכל דרך, במהלך עסקו.	
חובת פרסום באינטרנט	4.	מכון התקנים הישראלי יפרסם באתר האינטרנט שלו, מעת לעת, את פרטי היבואנים שנמצאו מפרי האמון. 	
עונשין	5.	(א)	המוכר או המייבא לישראל צעצוע שלא עומד בדרישות תקן רשמי, למעט דרישות בדבר סימונו, דינו – מאסר שנתיים או כפל הקנס האמור בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין, התשל"ז–1977 (להלן – חוק העונשין). 	
		(ב)	המוכר או המייבא לישראל צעצוע שלא עומד בתנאי סימון צעצועים כאמור בחוק זה, דינו – מאסר שנה או קנס כאמור בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין. 	
תחילה	6.	תחילתו של חוק זה שלושה חודשים מיום פרסומו.	

דברי הסבר

בתאריך 31 בינואר 2012 התקיים בוועדה לזכויות הילד דיון בנושא הפיקוח על ייבוא צעצועים לישראל. הדיון התקיים לאור ממצאיו הקשים של דו"ח מבקר המדינה מ-2011, מתוכו עולים כשלים רבים בעבודת הגורמים העוסקים בייבוא צעצועים לארץ ובבדיקת בטיחותם. 
 כיום, הפצת צעצוע לחנויות בארץ מחייבת עמידתו בדרישות תקן רשמי, כפי שמוגדר בחוק התקנים, התשי"ג–1953. כמו כן, החוק מחייב הדבקת מפרט על כל צעצוע מיובא, ובו פרטים שונים, לרבות שם היצרן ומיקומו ושם היבואן. בנוסף, מתבצעת בדיקת צעצועים מיובאים על ידי מכון התקנים הישראלי, אולם אין מדובר בבדיקה פרטנית הבודקת כל צעצוע וצעצוע, אלא בבדיקה מדגמית, קרי בדיקה של מספר דוגמאות מכל סוג. הבדיקות הן מדגמיות מכיוון שבדיקה פרטנית ככל הנראה אינה ישימה ועלולה לגרום להרס הטובין. חשוב לציין כי הצעצועים לא מסומנים כיום בסימון כלשהו המעיד על כך שעברו בדיקה מדגמית ולפיכך אין בידי ההורים או הסוחרים כלים לדעת האם צעצוע עבר בדיקה כאמור, או לא. 
בדיון הוועדה בנושא עלה הצורך להסדיר בחקיקה הוספה לסימון הקיים כבר כיום על כל צעצוע, באופן שיבהיר כי קבוצת הצעצועים מאותו סוג, אצל אותו יבואן, עברה תהליך של בדיקה מדגמית במכון התקנים. כך תהיה להורים נגישות למידע חשוב זה. 
לפיכך, מוצע לחייב יבואנים לסמן צעצועים שעברו בדיקה מדגמית ולאסור על ייבוא ומכירה של צעצועים לא מסומנים. כן מוצע להבהיר ולחדד צעצוע שלא יעמוד בדרישות תקן רשמי, כהגדרותיו כיום, לא יופץ לחנויות בישראל. כמו כן, מוצע לקבוע חובה על מכון התקנים הישראלי לפרסם, מיוזמתו, מידע אודות יבואנים שהפרו את כללי היבוא והתקינה שקבע. 

לאור הצורך בהחמרת הענישה בתחום, כפי שעלה מדיון הוועדה, מוצע לקבוע עונשים על מפרי חוק מוצע זה: על מכירה או ייבוא של צעצוע שאינו עומד בדרישות תקן רשמי מוצע לקבוע עונש מאסר בן שנתיים או קנס בסכום של כחצי מיליון שקלים, ועל מכירה או ייבוא של צעצוע שאינו עומד בדרישות הסימון שמציב חוק זה מוצע לקבוע עונש מאסר של שנה או קנס בסכום של 226,000 שקלים. 

---------------------------------
הוגשה ליו"ר הכנסת והסגנים
והונחה על שולחן הכנסת ביום
כ"ז באדר התשע"ב – 21.3.12